OTSUS	XX.XX.2025 nr xx	
Liu küla Liu kalatsehhi kinnistu detailplaneeringu koostamise algatamine ja detailplaneeringu keskkonnamõju strateegilise hindamise algatamata jätmine	

Pärnu Linnavalitsusele on esitatud 08.09.2025 Liu küla Liu kalatsehhi kinnistu (katastriüksuse tunnus 15905:004:0641) detailplaneeringu algatamise ettepanek ja keskkonnamõju strateegilise hindamise eelhinnang.

Liu kalatsehhi kinnistul asuvad Ehitisregistri (EHR) andmetel järgmised ehitised:
•	Piirdeaed (EHR kood 220737265 
•	Tootmishoone (EHR kood 103001598)
•	Söökla (EHR kood 103001599) 
•	Pumbamaja  (EHR kood 103001600)
•	Kuur (EHR kood 103001603)
•	Külmhoone (EHR kood 120690649)
•	Katlamaja (EHR kood 103001602) 
•	Reoveepuhasti (EHR kood 103001601) 

Kinnistu piirneb merega. Kallasrajale juurdepääs on tagatud piirnevalt, munitsipaalomandis olevalt Liuranna kinnistult. Kinnistu kontaktvööndi moodustab peamiselt üksikelamu majapidamistest koosnev piirkond, ühel naaberkinnistul on 12 korteriga korterelamu. Piirkonna kinnistud on kõrghaljastatud. Alal kehtiv Audru valla üldplaneering on määranud Liu kalatsehhi kinnistule tootmismaa juhtotstarbe.

Liu kalatsehh on juba olemasolev kalatööstus, millel on olemas juurdepääs olemasolevalt Kalatehase teelt ning vajalikud tehnovõrkude ühendused. Kavandatava tegevuse eesmärgiks on võimaldada Liu kalatsehhi tootmistegevuse jätkusuutlik areng. Selleks soovitakse vähendada ehituskeeluvööndit, täpsustada suurim lubatud ehitusalune pindala ja hoonestusala ning näha ette ehitusõigus tootmishoone laiendamiseks. Vastavalt Looduskaitseseadusele § 38 lg 1 p 2 mererannal, Peipsi järve, Lämmijärve, Pihkva järve ja Võrtsjärve rannal on ehituskeeluvööndi ulatuseks 100 meetrit. Tiheasustusalal on ehituskeeluvööndi laius vastavalt looduskaitseseadusele § 38 lg 1 p 3 50 m. Planeeringuala paikneb alal kehtiva Audru valla üldplaneeringu kohaselt tiheasustusalal. Ehituskeeluvööndi ulatuse arvestamise aluseks on antud ala puhul 1 m samakõrgusjoon. Soovitavat hoone asukohta arvestades soovitakse ehituskeeluvööndit vähendada u 35 m võrra (15 meetrini).

Detailplaneeringu koostamise algatamist on arutatud Audru osavallakogu XX.XX.2025 koosolekul, kus nõustuti/ei nõustutud planeeringu algatamisega. 

Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse (edaspidi KeHJS ) § 33 lg 2 p 3 ja 4 kohaselt tuleb keskkonnamõju strateegilise hindamise (edaspidi KSH) algatamise vajadust kaaluda ja anda selle kohta eelhinnang, kui koostatakse detailplaneering planeerimisseaduse (PlanS) § 142 lg 1 sätestatud juhul (üldplaneeringu põhilahenduse muutmise ettepanekut sisaldav detailplaneering). 

Detailplaneeringu KSH eelhinnangu on koostanud OÜ Lemma (2025).

KeHJS §22 kohaselt on keskkonnamõju oluline, kui see võib eeldatavalt ületada mõjuala keskkonnataluvust, põhjustada keskkonnas pöördumatuid muutusi või seada ohtu inimese tervise ja heaolu, kultuuripärandi või vara.

Keskkonnamõju strateegilise hindamise vajalikkust hinnati KeHJS § 33 lõigete 3–5 alusel koostatud eelhinnangus. Arvestades kavandatud tegevuse mahtu, iseloomu ja paiknemist ei saa eeldada detailplaneeringu elluviimise ja sihipärase kasutamisega seonduvat olulist keskkonnamõju. Keskkonnamõju strateegilise hindamise läbiviimine ei ole seega käesoleva eelhinnangu alusel vajalik järgnevatel põhjustel: 
1) Detailplaneeringu realiseerimisega kaasnevana ei saa eeldada tegevusi, millega kaasneks keskkonnaseisundi olulist kahjustumist, näiteks negatiivset mõju hüdrogeoloogilistele tingimustele ja veerežiimile. 
2) Lähtudes planeeringuala ja selle lähiümbruse keskkonnatingimustest ja maakasutusest, ei ole ette näha DP realiseerimisel kavandatud mahus antud asukohas muud olulist negatiivset keskkonnamõju. 
3) Planeeringualal kattub vähesel määral Pärnu lahe linnualaga. Natura eelhindamise tulemusena tuvastati, et lähtuvalt kavandatavast tegevusest on välistatud kaudse ja otsese olulise ebasoodsa mõju esinemine Natura 2000 linnuala kaitse-eesmärkidele ja terviklikkusele. 
4) Planeeringualal ei paikne kaitsealuseid looduse üksikobjekte, kaitsealasid ja kaitsealuste liikide leiukohti, mida planeeringuga kavandatav tegevus võib mõjutada. 
5) Detailplaneeringuga kavandatav tegevus ei kahjusta inimese tervist, heaolu ega vara. Planeeritava tegevusega ei kaasne olulist liikluskoormuse ja mürataseme suurenemist. 
6) Planeeritava tegevusega ei kaasne olulisel määral soojuse, kiirguse, valgusreostuse ega inimese lõhnataju ületava ebameeldiva lõhnahäiringu teket.

KSH eelhinnangu koostaja soovitab planeeringu koostamisel arvestada järgnevaid leevendavaid 
meetmeid: 
− Sademevee käitlemisel on soovitatav maksimaalselt kasutada looduslähedasi sademevee käitluslahendusi, sh kavandada sademevee kogumislahendused haljastuse kastmiseks. Minimeerida tuleb vett läbilaskmatute pindade osakaalu. Tugevalt soovitatav on rajada sademevee kogumislahendused, mis võimaldavad sademevett kasutada haljastuse kastmiseks vähendades seeläbi ka põhjavee tarvet.
− Suured asfaltkattega pinnad ja katusepinnad võivad kuumalaine korral maa-alal levivaid temperatuure tõsta (võimendada), asjakohane on minimeerida kõvakatteliste pindade osakaalu, kasutada kõrghaljastust ja võimalusel funktsionaalseid katusepindasid (päikesepaneelid, haljaskatused vms).
− Planeeringuga elluviimisel lisandub täiendavat müra ehitustööde läbiviimisel. Arvesse peab võtma, et ehitusaegne müra ei tohi ületada atmosfääriõhu kaitse seaduse ning selle alusel välja antud määrustes ja sotsiaalministri 04. märtsi 2002. a määruse nr 42 „Müra normtasemed elu- ja puhkealal, elamutes ning ühiskasutusega hoonetes ja mürataseme mõõtmise meetodid” sätestatud müra normtasemeid. Detailplaneeringu elluviimisega kaasnevad mõjud on seotud uute hoonete ehitamisega ning võimalikud mõjud on eelkõige ehitusaegsed ajutised häiringud (nt ehitusaegne müra, vibratsioon) ja nende ulatus piirneb peamiselt planeeringuala ja lähialaga.
− Arvestada planeeritavate hoonete tehniliste seadmete (soojuspumbad, kliimaseadmed, ventilatsioon jms) valikul ja paigutamisel ümbritsevatel aladel eluhoonete paiknemisega ning et tehniliste seadmete müra ei ületaks ümbruskonna elamualadel keskkonnaministri 16.12.2016. a määruse nr 71 „Välisõhus leviva müra normtasemed ja mürataseme mõõtmise, määramise ja hindamise meetodid” lisa 1 normtasemeid. Soovitav on müratekitavad seadmed paigutada hoonete projekteerimisel maksimaalselt hoonesse ja seadmete välisosad viisil, mil hoone jääb elamualade ja müratekitava seadme vahele.
− Hoone projekteerimisel tuleb võtta arvesse ehitusgeoloogiliste uuringute tulemused (pinnase kandevõime, savikihtide omadused), vältides seeläbi vajumis- või varinguriske.
− Planeeringu realiseerimisel kaevetööde käigus arheoloogiliste leidude ilmsikstulekul tuleb vastavalt muinsuskaitseseaduse (§ 31 lg 1, § 60) kohaselt tööd katkestada ning teatada leiu leiukohast Muinsuskaitseametile.

Vastavalt KeHJS § 33 lg 3 otsustatakse KSH vajalikkus lähtudes strateegilise dokumendi iseloomust ja sisust, elluviimisega kaasnevast keskkonnamõjust ja eeldatavalt mõjutatavast alast ning asjakohaste asutuste seisukohast.

Detailplaneeringu otsuse eelnõuga on tutvunud ja nõustunud/ei ole nõustunud KSH algatamata jätmise ettepanekuga Maa- ja Ruumiamet, Keskkonnaamet, Päästeamet ja naaberkinnisasja omanikud.

Lähtudes eeltoodust, planeerimisseaduse § 142 lg 2 ja § 77 lg 1, keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse § 34 lg 2 ja Pärnu Linnavolikogu 01.02.2018 määruse nr 4 “Planeerimise ja ehitusalase tegevuse korraldamine Pärnu linnas” § 2 p 3 alusel ning arvestades huvitatud isiku avaldust

1. Algatada Liu küla Liu kalatsehhi kinnistu detailplaneeringu koostamine. 

Detailplaneeringu eesmärgiks on Liu kalatsehhi kinnistule ehitusõiguse andmine tootmishoone laiendamiseks ning selle tarbeks ehituskeeluvööndi ettepaneku tegemine.

2. Planeeringu koostamise lähteseisukohad
2.1 Planeeringulahendus peab lähtuma kehtivast Audru valla üldplaneeringust, olema kooskõlas hea ehitustavaga, arvestama avaliku ja kaasatavate huvidega. 
2.2 Detailplaneeringuga kavandatud tegevused ei tohi põhjustada ülenormatiivseid häiringuid naaberkinnistutel ja ümbritsevas keskkonnas. Planeeringu algatamise eesmärk ei pruugi alati realiseeruda, kuna protsessi käigus peab kohalik omavalitsus läbi kaaluma erinevaid asjaolusid, mis võivad muuta detailplaneeringu algatamisel püstitatud eesmärke.
2.3 Hoonestuse ja maastikuarhitektuurne lahendus peab olema kõrgetasemeline ja kaasaegne (tänapäevane), sobituma keskkonda, väärtustama ümbritsevat linnaruumi ja looduskeskkonda, olema orienteeritud keskkonnasäästlikele lahendustele. 
2.5 Planeeringuala haljastus-, liiklus-ja parkimiskorraldus lahendada üldplaneeringu kohaselt ja kehtivatest normatiividest lähtuvalt. Kõrghaljastus säilitada maksimaalses võimalikus ulatuses. 

3. Kinnitada planeeritava maa-ala asukohaskeem, mis on käesoleva otsuse lahutamatu lisa.

4. Jätta algatamata detailplaneeringu keskkonnamõju strateegiline hindamine, sest detailplaneeringuga kavandatav tegevus ei oma keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse mõistes olulist keskkonnamõju. Täiendav vajadus võimalikeks uuringuteks selgub detailplaneeringu koostamise käigus. 

5. Planeerimisosakonnal sõlmida enne detailplaneeringu koostamise alustamist planeerijaga asjakohane leping, sh planeeringu koostamise täpsustatud ajakava.

6. Käesoleva detailplaneeringu koostamisega ei kaasne Pärnu Linnavalitsusele kohustust detailplaneeringukohaste avalikuks kasutamiseks ette nähtud tee ja sellega seonduvate rajatiste, haljastuse, välisvalgustuse või avalikes huvides olevate tehnorajatiste väljaehitamiseks. 

7. Detailplaneeringu koostamisel arvestada detailplaneeringu koosseisu ja vormistamise nõuetega, mis on kättesaadavad Pärnu linna veebilehel. Detailplaneeringu seletuskirja mahus esitada muuhulgas planeeringu elluviimiseks vajalikud tegevused ja nende järjekord. Detailplaneeringu koostamisel tuleb arvestada riigihalduse ministri 17.10.2019 määrusega nr 50 „Planeeringu vormistamisele ja ülesehitusele esitatavad nõuded“.

8. Detailplaneering koostatakse koostöös valitsusasutustega, kelle valitsemisalas olevaid küsimusi detailplaneering käsitleb, sh Päästeameti ja Keskkonnaametiga. Detailplaneeringu koostamisse kaasatakse isikud, kelle õigusi võib planeering puudutada, ja isikud, kes on avaldanud soovi olla selle koostamisse kaasatud.

9. Pärnu Linnavolikogu võib detailplaneeringu koostamise lõpetada, kui koostamise käigus ilmnevad asjaolud, mis välistavad planeeringu elluviimise tulevikus või planeeringu koostamise eesmärk muutub oluliselt koostamise käigus.

10. Pärnu Linnavalitsuse planeerimisosakonnal korraldada teate avaldamine Ametlikes Teadaannetes ja Pärnu linna veebilehel 14 päeva jooksul ning ajalehes Pärnu Postimees 30 päeva jooksul detailplaneeringu algatamisest arvates.

11. Otsust on võimalik vaidlustada 30 päeva jooksul teatavakstegemisest, esitades vaide Pärnu Linnavolikogule haldusmenetluse seaduses sätestatud korras või kaebuse halduskohtule halduskohtumenetluse seaduses sätestatud korras.

12. Otsus jõustub teatavakstegemisest.

Siim Suursild
volikogu esimees	

(allkirjastatud digitaalselt)
Silver Smeljanski
abilinnapea